Newton a l'aula
Pressió Atmosfèrica
![Icono IDevice](icon_preknowledge.gif)
Tots nosaltres estem sotmesos a l'acció d'una pressió, present en l'aire que ens envolta i que respirem, anomenada pressió atmosfèrica
La
pressió atmosfèrica es mesura amb un aparell anomenat baròmetre. Un tub de prop d'1 m de longitud, amb
mercuri, sobre un recipient que també conté mercuri, és suficient per a
mesurar la pressió: l'alçada del mercuri ens informa de la pressió en mm
de Hg. 1013 mil.libars són equivalents a 760 mm de Hg ia 1 atmosfera de
pressió. En la següent animació pots variar la pressió atmosfèrica al teu gust.
![Icono IDevice](icon_preknowledge.gif)
Evangelista Torricelli, al 1643, va descobrir com mesurar la pressió atmosfèrica amb un tub de vidre d'un metre de llarg ple de mercuri, és a dir el principi del baròmetre,gràcies això ha estat famós, doncs va demostrar l'existència de la pressió atmosfèrica.
En
un baròmetre, l'aire premeu la superfície del mercuri contingut en la
cubeta i el mercuri, en estat líquid (fluid), transmet la pressió en
tots els punts (P. Pascal).
Tots els punts situats a igual alçada (A, B, C), tenen igual pressió. En C, la pressió, que és igual a la pressió atmosfèrica, és capaç de sostenir una columna de mercuri tancada en un tub que té buit a la part superior (si perforats el tub per dalt, el mercuri cau).
L'aire de l'atmosfera és capaç de sostenir, sobre cada cm2 de tub, una columna de massa 1 kg. En ser molt dens el Hg, amb només una alçada de 76 cm sobre 1 cm2 de base ja té aquesta massa.
Per construir un baròmetre de mercuri, s'omple amb mercuri un tub d'uns 85 cm d'altura, es tapa, s'inverteix i s'introdueix invertit en una cubeta que també conté mercuri. El mercuri baixa una mica i en la part alta del tub no queda res (buit). No baixa més perquè l'aire pressiona a l'exterior sobre la cubeta i aquesta pressió és capaç de sostenir una columna de mercuri, variable segons els dies, d'uns 76 cm d'alçada (1013 mb).
Tots els punts situats a igual alçada (A, B, C), tenen igual pressió. En C, la pressió, que és igual a la pressió atmosfèrica, és capaç de sostenir una columna de mercuri tancada en un tub que té buit a la part superior (si perforats el tub per dalt, el mercuri cau).
L'aire de l'atmosfera és capaç de sostenir, sobre cada cm2 de tub, una columna de massa 1 kg. En ser molt dens el Hg, amb només una alçada de 76 cm sobre 1 cm2 de base ja té aquesta massa.
Per construir un baròmetre de mercuri, s'omple amb mercuri un tub d'uns 85 cm d'altura, es tapa, s'inverteix i s'introdueix invertit en una cubeta que també conté mercuri. El mercuri baixa una mica i en la part alta del tub no queda res (buit). No baixa més perquè l'aire pressiona a l'exterior sobre la cubeta i aquesta pressió és capaç de sostenir una columna de mercuri, variable segons els dies, d'uns 76 cm d'alçada (1013 mb).
![Icono IDevice](icon_activity.gif)
Per què quan augmenta la pressió atmosfèrica augmenta la columna de mercuri?
Si agaféssim un tub més gruixut variaria l'alçada de la columna?
Este artículo está licenciado bajo Creative Commons Attribution Non-commercial Share Alike 3.0 License
EDA 2010