Full de treball de "Models Atòmics"
1	En 1904 J. J. Thomson va proposar un model per explicar l’estructura atòmica que és coneix com el "model del púding de panses". Explica aquest model.
     	

2	Completa el text següent:
L'electrització: l’excés o defecte                          que tingui un cos és el responsable de la seva càrrega negativa o positiva.	

3	Completa el text següent:
La formació d'ions: Un ió és un àtom que ha                            o                              un o més electrons. Els                           es perden o es guanyen amb relativa facilitat, de manera que el seu nombre dintre de l'àtom pot variar, mentre que el nombre de                          és fix sempre per a cada àtom.	

4	Què és un ió?
     	

5	Un catió és forma quan ...
A	un àtom perd u o més electrons, adquirint càrrega neta positiva. 
B	un àtom guanya u o més electrons, adquirint càrrega neta negativa.

6	Un anió és forma quan ...
A	un àtom perd u o més electrons, adquirint càrrega neta positiva. 
B	un àtom guanya u o més electrons, adquirint càrrega neta negativa. 

7	El model de Thomson va ser bastant valorat en la seva època perquè explicava varis fenòmens, com els raigs catòdics i els raigs canals. Cita altres dos fenòmens explicats per aquest model?
A	     	
B	     	

8	En 1911 Ernest Rutherford va bombardejar una fina làmina de  amb partícules  (positives) procedents d'un material radioactiu. Es va observar el següent comportament en les partícules llançades:
La major part de les partícules ....	
Algunes de les partícules....	
Unes poques de les partícules ....	
Aquest comportament de les partícules no podia ser explicat pel . 

9	En 1908 Ernest Rutherford va demostrar que les partícules alfa són . Per quin motiu aquest any Ernest Rutherfort va rebre el premi Nobel de Química?
     	

10	En l’experiment de Rutherford, per què reboten algunes partícules alfa? 
A	Perquè xoquen contra els electrons de l'escorça.
B	Perquè xoquen contra els protons de l'escorça.
C	Perquè xoquen contra els protons del nucli. 

11	En l’experiment de Rutherford, per què es desvien algunes partícules alfa? 
A	Perquè passen molt a prop dels nuclis.
B	Perquè xoquen contra els nuclis.
C	Perquè passen molt lluny del nucli.

12	Segons el model de Thomson: 
A	Els electrons estan en l'escorça, molt separats del nucli.
B	Els electrons estan incrustats en l'àtom. 
C	Els electrons es troben en el nucli de l'àtom.

13	Si el model de Thomson hagués estat vàlid: 
A	Les partícules alfa, positives, s'haurien desviat molt.
B	Les partícules alfa, positives, haurien rebotat.
C	Les partícules alfa, positives, no s'haurien desviat a penes.

14	El Model de Rutherford estableix que: 
L'àtom té una zona central o  on es troba la càrrega total positiva (la dels protons) i la major part de la massa de l'àtom, aportada pels  . A més presenta una zona externa o  on es troben els , que giren al voltant del nucli. 
La càrrega  dels protons és compensada amb la càrrega  dels electrons, que es troben fora del nucli. El nucli conté, per tant,  en un nombre igual al de  de l'escorça.
L'àtom estava format per un espai fonamentalment , ocupat per   que giren a gran velocitat al voltant d'un nucli central molt  i petit. 	

15	En la primera meitat del segle XX quins descobriments van qüestionar el Model de Rutherford?
     	
     	

16	En 1913 Niels Bohr va proposar un model per explicar l'estructura electrònica dels àtoms (Model de Bohr) segons el qual: (completa el text següent)
Els electrons sols poden ocupar certes òrbites      . 
Els electrons es situen en       i, en cada capa tindran una certa energia. 
Les capes inferiors (més a prop del nucli) són de  energia que les superiors (més lluny del nucli).
Els electrons es situen en aquestes capes omplint primer la capa de  (més propera al nucli) i quan aquesta està plena els electrons restants es situen en la capa superior (de ) i així successivament fins col·locar la totalitat dels electrons. 	

17	Configuració electrònica. Els electrons es distribueixen en les capes de la següent manera:
•	La 1a capa pot contenir un màxim de . 
Es comença a omplir .
•	La 2a capa pot contenir un màxim de .
Es comença a omplir .
•	La 3a capa pot contenir un màxim de .
Es comença a omplir .

18	Espectre electromagnètic. Quan la llum blanca travessa un prisma es produeix la  de la llum, que consisteix en la separació de les radiacions de diferents longituds d'ona que integren el raig incident. S'observa l'arc de Sant Martí que és un .
Els elements químics en estat gasosos i sotmesos a temperatures elevades produeixen en els que s'aprecia un conjunt de línies que corresponen a emissions de sols algunes longituds d'ona.
Quan la llum blanca passa per una substància abans de travessar un prisma, solament apareixeran en l' aquelles longituds d'ona que no hagin estat absorbides per la substància que ha travessat prèviament la llum.

19	Un element queda identificat pel nombre de  que hi ha al nucli de l’àtom, que rep el nom de  i es representa amb la lletra majúscula . En la representació de l'àtom s'indica com a  del símbol de l'element.

20	La massa d'un àtom queda pràcticament determinada pel nombre de partícules que hi ha al nucli (nucleons), és a dir, pels , que rep el nom de  i es representa amb la lletra majúscula . En la representació de l'àtom s'indica com a  del símbol de l'element.

21	Un catió és un àtom amb càrrega . S'origina per  de  i s'indica amb un .

22	Un anió és un àtom amb càrrega . S'origina per  de  i s'indica amb un .

23	Indica el nombre de partícules subatòmiques de la següent espècie química:
	 Protons	
	 Electrons	
	 Neutrons	

24	Indica el nombre de partícules subatòmiques de la següent espècie química:
	 Protons	
	 Electrons	
	 Neutrons	

25	Indica el nombre de partícules subatòmiques de la següent espècie química:
	 Protons	
	 Electrons	
	 Neutrons	
T1/2 = 24110 anys

26	Indica el nombre de partícules subatòmiques de la següent espècie química:
	 Protons	
	 Electrons	
	 Neutrons	

27	Indica el nombre de partícules subatòmiques de la següent espècie química:
	 Protons	
	 Electrons	
	 Neutrons	

28	Indica el nombre de partícules subatòmiques de la següent espècie química:
	 Protons	
	 Electrons	
	 Neutrons	

29	Indica el nombre de partícules subatòmiques de la següent espècie química:
	 Protons	
	 Electrons	
	 Neutrons	

30	Indica el nombre de partícules subatòmiques de la següent espècie química:
	 Protons	
	 Electrons	
	 Neutrons	

31	Indica el nombre de partícules subatòmiques de la següent espècie química:
	 Protons	
	 Electrons	
	 Neutrons	

32	Indica el nombre de partícules subatòmiques de la següent espècie química:
	 Protons	
	 Electrons	
	 Neutrons	

33	Indica el nombre de partícules subatòmiques de la següent espècie química:
	 Protons	
	 Electrons	
	 Neutrons	

34	Indica el nombre de partícules subatòmiques de la següent espècie química:
	 Protons	
	 Electrons	
	 Neutrons	

35	Model Mecano-Quàntic (Model de Schrödinger). Defineix orbital atòmic.
     	

36	En el model mecano-quàntic la posició dels electrons ... 
A	Es pot determinar exactament
B	No es pot determinar amb exactitud, solament es parla de probabilitat.

Nombres quàntics.
El model mecano-quàntic de l'àtom és un model matemàtic basat en l'Equació de Schrödinger. Les solucions són uns nombre anomenats nombre quàntics. Es simbolitzen de la següent manera:
n: Nombre quàntic principal. Pren valors enters positius, des de n = 1 fins a n = 7. Ens indica l'energia de l'orbital i la seva grandària (proximitat al nucli).
l: Nombre quàntic secundari o azimutal. Pren valors des de 0 fins a (n-1). Ens indica la forma i el tipus de l'orbital. 
- Si l = 0 l'orbital és de tipus s. (Es presenten de 1 en 1). 
- Si l = 1 l'orbital és de tipus p. (Es presenten de 3 en 3).
- Si l = 2 l'orbital és de tipus d. (Es presenten de 5 en 5).
- Si l = 3 l'orbital és de tipus f. (Es presenten de 7 en 7).
m: Nombre quàntic magnètic. Pren valors des de -l fins a +l passant pel 0, ens indica la orientació espacial de l'orbital. 
s: Nombre quàntic de spin. Pren valors -1/2 i 1/2. Ens indica el sentit de gir de l'electró (en un sentit o el contrari). 
Els 3 primers nombres quàntics (n, l  i m) determinen un orbital. 
Només caben 2 electrons en cada orbital.

37	La següent taula mostra els valors possibles dels quatre nombres quàntics pels 4 primers valors del nombre quàntic principal (n).
Hauries de ser capaç de repetir aquesta taula, sense copiar-la, abans de continuar contestant el qüestionari.

n	l 
(de 0 a n-1)	m 
(-l...0...+ l)	nom dels orbitals	s 
(-1/2, +1/2)	 e / subnivell	e / nivell (2n2)	
1	s (l=0)	m=0	1s	-1/2, +1/2	2	2	
2	s (l=0)	m=0	2s	-1/2, +1/2	2	8	
	p (l=1)	m=-1,0,+1	2p (x3)	-1/2, +1/2	6		
3	s (l=0)	m=0	2s	-1/2, +1/2	2	18	
	p (l=1)	m=-1,0,+1	3p (x3)	-1/2, +1/2	6		
	d (l=2)	m=-2,-1,0,+1,+2	3d (x5)	-1/2, +1/2	10		
4	s (l=0)	m=0	4s	-1/2, +1/2	2	32	
	p (l=1)	m=-1,0,+1	4p (x3)	-1/2, +1/2	6		
	d (l=2)	m=-2,-1,0,+1,+2	4d (x5)	-1/2, +1/2	10		
	f (l=3)	m=-3,-2,-1,0,+1,+2,+3	4f (x7)	-1/2, +1/2	14		

38	En el segon nivell (n = 2) podem trobar:
A	5 Orbitals tipus d
B	1 Orbital tipus s
C	3 Orbitals tipus p

39	En el primer nivell (n = 1) podem trobar: 
A	5 Orbitals tipus d
B	1 Orbital tipus s
C	3 Orbitals tipus p

40	Els orbitals 2p tenen major energia que:
A	Els orbitals 3d
B	Els orbitals 2s
C	Els orbitals 3s

41	Els orbitals 4s posseeixen menor energia que els orbitals 3d. 
A	Vertader
B	Fals
C	Tenen la mateixa energia

42	Els orbitals 2p tenen com valors per als nombres quàntics: 
A	n = 1 i l = 0
B	n = 2 i l = 1
C	n = 2 i l = 0
D	n = 1 i l = 1

43	Els orbitals 4f tenen com valors per als nombres quàntics: 
A	n = 4 i l = 4
B	n = 3 i l = 3
C	n = 4 i l = 2
D	n = 4 i l = 3

44	Els orbitals 5d tenen com valors per als nombres quàntics: 
A	n = 1 i l = 0
B	n = 5 i l = 0
C	n = 5 i l = 2

45	Els orbitals 2s tenen com valors per als nombres quàntics: 
A	n = 1 i l = 0
B	n = 2 i l = 0
C	n = 2 i l = 1

La configuració electrònica d'un àtom és el mode en què estan distribuïts els electrons al voltant del nucli d'aquest àtom. És a dir, com es reparteixen aquests electrons entre els distints nivells i orbitals.

La configuració electrònica d'un àtom s'obté seguint unes regles:
1	En cada orbital sols pot haver 2 electrons.
2	Els electrons es van col·locant en l'escorça ocupant l'orbital de menor energia que estigui disponible.
3	Quan hi ha varis orbitals amb la mateixa energia (3 orbitals p, per ex.) poden entrar en ells fins a 2 electrons per orbital (3·2 = 6 electrons).

Per recordar l'ordre en el que s'omplen els orbitals s'aplica el diagrama de Möeller: 
7s	7p			
6s	6p	6d		
5s	5p	5d	5f	
4s	4p	4d	4f	
3s	3p	3d		
2s	2p			
1s				

46	Repeteix el diagrama de Möeller sense mirar el dibuix i després comprova si ho has fet bé.

47	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent:
	      	

48	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent:
	      	

49	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent:
	      	

50	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent:
	      	

51	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent:
	      	

52	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent:
	      	

53	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent:
	      	

54	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent:
	      	

55	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent:
	      	

56	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent:
	      	

57	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent:
	      	

58	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent:
	      	

59	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent:
	      	

60	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent:
	      	

61	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent:
	      	

62	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent:
	      	

63	Indica la configuració electrònica de la següent espècie química en ordre d'energia creixent: